Išgyvenant netektį prislegia neišmatuojamas skausmas. Tačiau labiausiai sukrečia vaiko netektis – su juo miršta ir dalis motinos bei tėvo. Jiems laikas įgyja kitą pojūtį, – jis tampa netekties laiku, kai stipriai pasikeičia santykis su savimi, kitais, aplinka.
Biržiečių šeima sūnaus neteko kovo 22-ąją. Nuo šios dienos tėvai vis dėlioja atminties akimirkas – gyvybės ir mirties mozai-ką, perpintą ne tik nenumaldoma širdies gėla, bet ir abejonėmis, apmaudu. Ir, žinoma, klausimais – ar šeimos gyvenimas būtų virtęs tragedija, jeigu jie nebūtų besąlygiškai pasitikėję Biržų medikais?
Ant redakcijos stalo guli popieriaus lapas, kuriame smulkiai surašytos paskutinės keturiolikmečio dienos, valandos, minutės. Daugybė braukymų, taisymų, tikslinimų. Raidės žodžiuose tarsi klumpa, krenta ir vėl keliasi. Žodžiai stveriasi vienas už kito ir kabinasi į sakinius. Vieni iš jų tarsi paklydę beviltiškai blaškosi ieškodami atgarsio, kiti – taikinio. Ir bloškia: „Keturiolikmetį pražudė gripas“, „Sezoninis gripas – Biržų medikams kaip naujiena“, „Šaltas Biržų medikų abejingumas“.
Tai, kas suguldyta popieriaus lape, mirusio vaiko mama skaitė garsiai. Lūžinėjančiu balsu, kapotais sakiniais ji bandė išsakyti tai, kas neįtelpa į jokius žodžius. Veriantis skausmas iš motinos ir tėvo kalbėjimo susidėliojo į mintį – šia tragiška šeimos istorija būtina pasidalyti su kitais, kad tai nepasikartotų.
Kad kiti tėvai išgelbėtų savo vaikus
„Norime apie tai kalbėti, jog kiti tėvai prireikus galėtų priimti tinkamus sprendimus, kad išgelbėtų savo vaikus, kol dar ne per vėlu“, – sako Laura ir Virginijus, neseniai palaidoję sūnų.
Jie iki šiol negalintys atsigauti nuo to, ką teko patirti susidūrus su kai kuriais Biržų medikais. „Esame pakraupę ir šokiruoti Biržų greitosios medicinos pagalbos ir Biržų ligoninės priimamojo medikų abejingumo“, – kalba vaiko netekę tėvai, susidūrę su medikų neprofesionalumu ir protu nesuvokiama medicinos įstaigose esančia tvarka. Biržiečių pora įsitikinusi, kad jų keturiolikmečio sūnaus gyvybė galėjo būti išgelbėta, jeigu jam būtų laiku suteikta profesionali medikų pagalba.
Požiūriai skyrėsi kaip diena ir naktis
Keturiolikmečio paauglio mirties priežastis – gripo B komplikacijų sukeltas sepsinis šokas. Į Panevėžio respublikinę ligoninę berniukas buvo nuvežtas per vėlai – ten buvę gydytojai iškart pasakė, kad vaiko būklė kritinė. „Per vėlai atvežta“, – išgirdo tėvai. Nors tie žodžiai nuskambėjo kaip nuosprendis, medikai darė viską, kad vaiką ištrauktų iš mirtino pavojaus.
„Panevėžio ligoninės Vaikų ligų intensyviosios terapijos skyriaus medikai darė viską, ką galėjo, – maksimaliai gelbėjo mūsų vaiką“, – sako Laura ir Virginijus.
Tačiau to jie negali pasakyti apie Biržuose sutiktus medikus. „Panevėžyje medikai mūsų sūnų priėmė, žiūrėjo, gelbėjo kaip savo vaiką“, – kalba tėvai.
Iki pat paskutinių akimirkų tėvams buvo teikiama informacija apie vaiko būklę, jie matė ne tik medikų pastangas gelbėjant jo gyvybę, bet ir ašaras tai gyvybei gęstant.
„O Biržuose su mumis buvo elgiamasi taip, lyg mes patys būtume kalti, kad vaikas susirgo“, – apmaudo neslėpė sūnaus netekusi motina.
![](https://siaure.lt/wp-content/uploads/2023/04/DSC_2580-bimba-kalninis-1024x1005.jpg)
Liga atsinaujino netikėtai
Liga atsėlino kovo 18 dieną, šeštadienį. Pakilusi temperatūra laikėsi neilgai, kosulys nebuvo stiprus – atrodė, vaikas pašalo, ir tiek. Užteko pagulėti lovoje, išgerti arbatų, tabletę nuo karščiavimo. Pirmadienį ir antradienio priešpietę berniukas jautėsi jau gerai, ėjo į mokyklą. Tiesa, šiek tiek kosčiojo, bet jis nusprendė nepraleisti pamokų – sakė, kad yra daug atsiskaitymų, kurių nenorintis praleisti. Vaikinukas mokėsi gerai, rimtai ruošėsi mokslus tęsti gimnazijoje.
Antradienio pavakare grįžusi iš darbo mama pamatė sūnų miegantį. Temperatūra buvo šoktelėjusi iki 39 laipsnių. Išgėrus tabletę nuo karščiavimo temperatūra nukrito, bet berniukas jautėsi prastai. Buvo nutarta rytojaus rytą kreiptis į gydytoją.
Tačiau apie 21 valandą prasidėjo vėmimas. Vaiko būklė prastėjo, jam vemiant prasirodė kraujo. Jį kamavo kosulys, išryškėjo neaiškūs bėrimai. Tėvai nusprendė kviesti greitąją medicinos pagalbą. Buvo 2 val. 42 min.
Medikai atvyko greitai.
„Greitoji“ pavojaus neįžvelgė
Nors vaikas atrodė vangus, akivaizdžiai prastos būklės, Biržų greitosios medicinos pagalbos slaugytoja Roma Aleksandravičienė, apžiūrėjusi ligonį, neįžvelgė būtinybės jo gabenti į ligoninės priimamąjį. Kosulį ji įvertino kaip bronchitinį, bėrimas, anot jos, buvo nuo prakaitavimo, o kraujingas vėmimas – nuo sudirgintų kvėpavimo takų. Tėvams nerimaujant dėl sūnaus būklės, medikė jiems tarsi pritarė, kad vaikas atrodo „tikrai negražiai“, ir pasiūlė kitą dieną kreiptis į gydytoją. Net nebuvo užsiminta, kad tėvai vėl kviestų „greitąją“, jeigu vaiko būklė blogėtų.
„Patikėjome medikės profesionalumu, todėl primygtinai nereikalavome, kad vaiką vežtų į ligoninę nedelsiant“, – pasakoja Laura. Ir tai buvusi lemtinga klaida – pasitikėti medike, kuri paliko juos likimo valiai.
Dėliodami tos nakties akimirkas, įstrigusias atmintyje, tėvai medikės elgesį įvardijo kaip užsimiegojusio žmogaus. Tačiau ir „užsimiegojusi“ ji nepamiršo paprašyti tėvų parašo. Tik vėliau jie sako supratę, kad tas parašas reiškęs atsisakymą vežti vaiką į ligoninę.
„Mes neatsisakėme važiuoti į ligoninę. Mums to net nesiūlė!“ – apmaudo neslėpė tėvai.
Priimamajame praleido pustrečios valandos
Berniuko būklė vis blogėjo. Jis ėmė sunkiai kvėpuoti, mėlynuoti. Tėvai pasiryžo patys vežti vaiką į Biržų ligoninės priimamąjį.
Buvo apie 6 val. 30 min., kai jie pasiekė Biržų ligoninę. O toliau viskas vykę kaip sulėtintame kino filme. „Pasijutome taip, tarsi mes čia būtume atvykę be reikalo“, – sako berniuko tėvai. Atrodė, niekas niekur neskuba, nors atvežtas vaikas atrodė leisgyvis.
Tėvai sako išgirdę, kad nėra budinčio pediatro. Kad nėra kam rentgeno nuotraukos aprašyti. Vėliau – kad nėra „greitosios“ automobilio vežti į Panevėžį. Kol viskas atsirado, atėjo 9 val. 21 min. Tada vaikas pagaliau buvo išvežtas į Respublikinę Panevėžio ligoninę.
Pasiekė ją greitai, bet, deja, per vėlai.
Berniukas jau buvo sepsinio šoko būklės. Jo gyvybė užgeso 21 val. 18 min.
Kas vyko Biržų ligoninėje?
VšĮ Biržų ligoninės priėmimo skyriuje užfiksuotas laikas, kada atvežtas berniukas – 2023-03-22 6 val. 55 min.
Biržų ligoninės direktorius Petras Bimba informavo, kad anamnezėje buvo parašyta, jog pacientas serga tris dienas, kosti, karščiuoja iki 39° C, dusina. Iki šiol pas gydytojus nesikreipė, tik 2023-03-21 vakare buvo iškviesta GMP dėl pykinimo, vėmimo.
Budėjusi vidaus ligų gydytoja Vida Gasiūnienė tuoj pat pacientą apžiūrėjo, įvertino būklę ir paskyrė atlikti EKG ir kraujo tyrimus, skyrė skysčių infuziją į veną. Dėl tolimesnės būklės įvertinimo ir diagnozės patikslinimo skubos tvarka iškviesta vaikų ligų gydytoja Marija Valaitienė, kuri atvyko po 4 minučių.
Gydytoja įvertino, kad pacientas yra sunkios būklės, ryškus kvėpavimo nepakankamumas, todėl papildomai, skubos tvarka, atlikta krūtinės ląstos rentgenograma ir greitasis Covid-19 testas.
Gavus tyrimų rezultatus diagnozuotas abipusis plaučių uždegimas, II-III° kvėpavimo nepakankamumas, eksikozė. Dėl deguonies saturacijos 80% pacientui buvo duodamas kvėpuoti deguonis ir tęstas medikamentinis gydymas bei nuspręsta tolimesniam ištyrimui ir gydymui perkelti į Respublikinę Panevėžio ligoninę.
8 val. 10 min. buvo iškviesta greitoji medicinos pagalba paciento pervežimui iš Biržų ligoninės priėmimo ir skubios pagalbos skyriaus.
Anot Biržų ligoninės direktoriaus, 9 val. 20 min. pacientas GMP išvežtas į VšĮ Respublikinę Panevėžio ligoninę. Prieš perkeliant pacientą apie jo būklę buvo informuoti Respublikinės Panevėžio ligoninės priėmimo – skubiosios pagalbos skyriaus ir vaikų reanimacijos skyriaus gydytojai.
10 val. 00 min. pacientas jau buvo paguldytas Panevėžio ligoninės reanimacijos skyrių.
„Suprantame artimųjų skausmą ir nuoširdžiai užjaučiame dėl netekties“, – rašo ligoninės direktorius P. Bimba.
Vežti tiesiai į Panevėžį
Sūnaus netekę Laura ir Virginijus įsitikinę, kad įvykiai būtų klostęsi visai kitaip, jeigu vaikas iš namų būtų išvežtas tiesiai į Panevėžio ligoninę. Todėl jie šiandien ragina kitus tėvus pasimokyti iš jų tragedijos ir aklai nepasitikėti vietiniais medikais – atsitikus bėdai reikia skubėti tiesiai į Panevėžį. Antraip gali būti prarastas laikas, galintis lemti artimo žmogaus sveikatą bei gyvybę.
Kad tai ne vien tik gedinčių tėvų emocijos, liudija faktai: Biržai nesugebėjo laiku diagnozuoti vaiko ligos, tuo tarpu Panevėžys tėvams iškart pasakė, kad tai gripo B požymiai ir pasekmės.
Kodėl neatpažino sezoninio gripo?
Po sūnaus mirties Laura ir Virginijus pamatė naujienų portaluose straipsnių apie gripo B komplikacijas. Vienas iš jų publikuotas vasarį. Jame rašoma, kaip Vilkaviškio kraštą sukrėtė 15-metės mirtis vietos ligoninėje – įtardami medikus nusikalstamu aplaidumu, mergaitės šeimos nariai kreipėsi į teisėsaugos pareigūnus, kurie iškėlė baudžiamąją bylą.
Medicininiuose dokumentuose 15-metės mirties priežastimi nurodomi gripo komplikacijų sukeltas kardiopulmoninis nepakankamumas ir sepsis.
Biržiečiai įsitikinę, kad tokius atvejus turėjo būti išsinagrinėję visi medikai. „Tokių straipsnių gali nepastebėti eiliniai skaitytojai, bet jokiu būdu ne medikai“, – sako jie. Gripas – klastinga liga. Būtent dėl šios priežasties medikai turėtų būti itin atidūs, o žmonės turėtų būti suprantama kalba informuoti apie šiuo metu siaučiančias gripo atmainas ir žinoti, kokia yra galimų skirtingų komplikacijų rizika.
Tėvams nesuprantama, kaip Biržų medikai neatpažino gripo B ir jo komplikacijų, juolab kad Vilkaviškio paauglės ligos eiga labai panaši į biržiečio berniuko.
Negali žinoti, kad prasidės komplikacijos
Biržų medikai teigia, kad žinoti, kad prasidės žaibinės ligos komplikacijos, neįmanoma. „Nors ir suprasdami, kad netekties skausmo bei liūdesio neįmanoma sumažinti, norime dar kartą pareikšti užuojautą tėvams, artimiesiems… Šis įvykis taip pat skaudžiai paveikė ir greitosios medicinos pagalbos, poliklinikos kolektyvą. Medikų darbe dažnai tenka susidurti su mirtimi. Kiekviena mirtis priverčia susimąstyti: ar viską padariau, kad būtų galima išgelbėti gyvybę, o jeigu mirtis atkeliavo gerokai per anksti (ar iš vis dar neturėjo teisės užsukti), tokie klausimai ir situacijos „atsukinėjimas“ mintyse tampa nuolatiniais palydovais. Kartu su greitosios medicinos pagalbos darbuotojais kaip ir tėvai vis bandome atsukti laiką atgal ir atsakyti į klausimą: o kas jeigu… ar ką galėjome padaryti kitaip…
Deja, negalime nei atsukti laiko atgal, nei žinoti, kada prasidės žaibinės ligos komplikacijos, kai atrodytų saugi sveikatos būklė (pakankamas kraujo įsisotinimas deguonimi, normalus arterinio kraujo spaudimas ir pulso dažnis, subfebrili kūno temperatūra), kuriai turėtų pakakti ambulatorinio gydymo, staiga per kelias valandas išsivysto į kritinę”,- situaciją vertina Biržų rajono savivaldybės poliklinikos direktorius Lukas Kalninis
Būtų išgelbėjusi vakcina
Viena efektyviausių apsaugos priemonių nuo gripo – vakcina. Ji gali padėti apsisaugoti ne tik nuo ligos užsikrėtimo, tačiau ir galimų komplikacijų. Tačiau apie būtinybę iki šiol infekcinėmis ligomis nesirgusiam paaugliui skiepytis nuo gripo berniuko tėvai sako neišgirdę iš medikų.
Anot tėvų, dabar visi susikoncentravę į kovidą, tarsi kitos ligos nebeegzistuotų. Jų sūnus buvo skiepytas nuo kovido. „Mes nesame antivakseriai. Jeigu medikai sakė, kad reikia skiepytis, mes tai ir darėme. Ir nuo gripo būtume paskiepiję, jeigu apie tokią būtinybę būtų pasakiusi pediatrė“, – sako jie.
Gripo komplikacijų pasiglemžtų gyvybių būtų galima išvengti, jeigu prieš mokslo metų pradžią medikai perspėtų vaikų tėvus dėl skiepijimo – tuo įsitikinę sūnaus netekę tėvai.
Tuo tarpu Biržų savivaldybės poliklinikos pediatrė Sigutė Vižinytė sako, kad visiems ir visada rekomenduojanti skiepytis. Anot gydytojos, skiepai nuo gripo yra mokami, todėl primygtinai reikalauti skiepytis ji galinti tik turinčius lėtinių susirgimų pacientus.
Padėti ir tikėti
Keturiolikmečio mirtis sukrėtė ne tik vaiko artimuosius. Į kraupią žinią reagavo didelė Biržų visuomenės dalis. Ypač išgyveno Biržų „Aušros“ pagrindinės mokyklos bendruomenė – mokiniai, jų tėvai, mokytojai. Mokyklos direktorė Saulė Venskūnienė sakė, kad tądien klasės draugai degė žvakutes, o pedagogai rinkosi į Krizės valdymo komisijos posėdį. Reikėjo ir psichologų pagalbos.
Kokius kryžiaus kelius teks nueiti ir kokios pagalbos prireiks sūnaus netekusiems tėvams, galima tik numanyti. Tačiau šiandien jie nori tikėti, kad skaudi istorija, pasidalinta su kitais tėvais, visuomene, prireikus padės tinkamai pagelbėti savo vaikams.